2024. 05. 08. - Harmadik nap
Határtalanul
Várkastély a Kárpátokban –
Lovagkirándulás Erdélyben
2024. 05. 08.
3. nap
0.
Reggeli külön-külön, bepakolás
1.
Gyulafehérvár – https://www.szekelyfoldiinfo.ro/Menu/gyulafehervar-prezentacio_kepekben-turisztikai_attrakciok-szallas-helyek-terkep-a_kornyek_turisztikai_latvanyossagai-szallasai-gyulafehervar.html
, https://hu.wikipedia.org/wiki/Gyulafeh%C3%A9rv%C3%A1r
Gyulafehérvár vagy III. Károly magyar király után Károlyfehérvár város Romániában, Fehér
megyében. 1542 és 1690 között az Erdélyi Fejedelemség fővárosa, majd Fehér,
illetve 1775-től Alsó-Fehér vármegye székhelye. 1595–1596 között Báthory
Zsigmond, illetve 1600–1601 között Mihai Viteazul vezetésével Moldva, Erdély és
Havasalföld politikai vezetőjének lakóhelye volt.
·
Szent Mihály-székesegyház – https://ersekseg.ro/hu/catedrala/cathedral-st-michael-alba-iulia , https://kirandulastippek.hu/kolozsvar-erdelyi-medence/gyulafehervar-szent-mihaly-szekesegyhaz
A gyulafehérvári római
katolikus érseki székesegyház Erdély legjelentősebb román kori épülete, a román
kori magyar művészet egyik legnagyszerűbb példája. A magyar történelemben
komoly szerepet játszó templomban nyugszik Hunyadi János, és rajta kívül számos
más jelentős történelmi személyiség.
·
Szentháromság ortodox katedrális – https://www.explorecarpathia.eu/hu/romania/gyulafehervar-alba-iulia/szentharomsag-ortodox-katedralis , https://hu.advisor.travel/poi/Szentharomsag-katedralis-Gyulafehervar-19215
A román megszállás után nem sokkal, 1921-1922 között építették Erdély
magyarok lakta történelmi és szakrális fővárosának középpontjában a hódítás
szimbólumaként I Ferdinánd és Mária román uralkodók 1922. október 15-ei
koronázására. Az ősi erdélyi katolikus egyházmegye középkori székesegyházának
közvetlen szomszédságában emelték. A havasalföldi târgovistei templom másolata.
2.
Torda sóbánya – https://www.salinaturda.eu/hu/a-sobanya-varazsa/
A tordai sóbánya a világ leglátványosabb
ember alakította föld alatti területe és egyben a leghíresebb turisztikai látványosságok egyike.
Az emberek a föld alatt, egy különleges természeti környezetben teremtették
meg, Erdély mélyén, úgy, hogy beleástak a sóba, amely az évszázadokon keresztül
a térséget beborító tenger elpárolgása után rakódott le. Ma a tordai sóbányából
származó só 60 évre elegendő sómennyiséget tudna biztosítani az egész bolygó
számára.
Ekkorra sajnos elhagyott a szerencsénk és iszonyú esőbe keveredtünk, még az úton is folyt a víz, ezért itt (sem) tudtunk külső képet csinálni. Még jó, jogy a barlangban nem esett :-).
Távolról láttuk a Tordai hasadékot is!
3. Torockószentgyörgyi
vár – https://www.terjhazavandor.ro/a-torockoszentgyorgyi-var/ , https://erdelyinaplo.ro/elo-emlekezet/szekely-varrom-torockoszentgyorgyon
Az egykoron Torda vármegyéhez tartozó
Torockó és Torockószentgyörgy a Maros jobb oldali mellékvize, a Torockó patak mentén fekszik. Habár
földrajzi szempontból a Maros medencéjéhez tartozik, sokkal szorosabban kötődik
az Aranyos vidékéhez. A 13. század végén, amikor Torockó az írott forrásokban
megjelenik, a torockószentgyörgyi vár az Ákos nemzetségből származó Torockai
család birtokában volt. Torockai Ehellős a legkorábban ismert személy, aki
birtokosként tűnik fel. Az adatok azonban mindössze a 13. század második felére
utalnak, vagyis a mongol támadás utáni időszakra.
A buszról készültek a képek. Pedig ez a vár is jó kalandnak tűnt...
Szemben a lenyűgöző Székelykő.
4. Torockó – https://torocko.org/torocko.html , https://kirandulastippek.hu/kolozsvar-erdelyi-medence/torocko
Az erdélyi
falvak archetípusa, Erdély egyik legszebb falva, a Székelykő monumentális
sziklatömbjének árnyékában fekvő Torockó. A zömmel magyarok lakta festői
fekvésű falu egyedi stílusú, hófehérre festett házaival, különleges
népviseletével és népművészetével Európa Nostra-díjat nyert és nagy eséllyel
pályázik a Világörökségi címre.
A szakadó eső ellenére kisebb sétát tettünk, hogy legalább kívülről lássuk a település jellegzetes építkezési módokat, de sajnos minden be volt zárva a nagy esőzés miatt!
Így a tervezett Néprajzi Múzeum meglátogatása kimaradt.
5. Nagyenyed – neves termelő felkeresésése
– https://nagyenyed.eu/ , https://www.szekelyfoldiinfo.ro/Menu/nagyenyed-prezentacio_kepekben-turisztikai_attrakciok-szallas-helyek-terkep-a_kornyek_turisztikai_latvanyossagai-szallasai-nagyenyed.html
Erdély
szívében, Fehér megyében áll a dicső múltú, a történelem viharaiban sokszor
újjáépített Nagyenyed. A város helyén egykor római castrum
állt. Ezen a helyen már az ókorban is volt település, az ásatások egy kelta
falu maradványait is feltárták. Gyulafehérvártól 30 km-re északra a Maros jobb
partján fekszik. Legmagasabb pontja az Őrhegy (367 m). A város a Maros és a
Torockói-hegységből eredő Enyedpataka összefolyásánál jött létre, 270 méter
terngerszint feletti magasságban.
A kirándulás második napján tudtuk meg, hogy az előre betervezett ismert termelő (Berde Szilárd Gábor - aki nemcsak lelkipásztor, hanem sajtkészítéssel is foglalkozik) nem tudta vállalni a találkozót. Helyette sikerült egy másik neves termelőt, András Milánt felkeresnünk Nagyenyeden ezen a napon. Bemutatta a pincéjét és mondott néhány szót a bor készítésének folyamatáról.
· Szállás:
·
Magyarlóna – https://www.szekelyfoldiinfo.ro/Menu/magyarlona-prezentacio_kepekben-turisztikai_attrakciok-szallas-helyek-terkep-a_kornyek_turisztikai_latvanyossagai-szallasai-magyarlona.html
, https://hu.wikipedia.org/wiki/Magyarl%C3%B3na
Magyarlóna falu Romániában Kolozs megyében. A Kolozs megyei Magyarlóna (ősi nevén Szászlóna) Kalotaszeg peremén, újabban az úgynevezett "átmeneti vidéken" elterülő falu, Kolozsvártól nyugatra, mintegy 12-13 km-re fekszik, a Nagyvárad és Kolozsvár közötti nemzetközi műút közvetlen közelében, a Gyalui-havasok dombos aljában.
A szállásaink itt sajnos egymástól távol helyezkedtek el, de mindenki szép és igányes helyen tölthette az éjszakát, szintés finom vacsorával és reggelivel.
Megjegyzések
Megjegyzés küldése